Ordlista 1.0b

Arkitekt
Vetenskapligt utbildad fackman inom  byggnadskonst, inredning, stadsplanering och landskapsplanering. Namnet kommer från det grekiska ordet för byggherre.

Anisotrop
ett medium som i varje punkt inte har samma egenskaper i alla riktningar

Asfaboard
Asfaltimpregnerad träfiberskiva

Beklädnad
Ytskikt på vägg- eller takyta. Ytskikt som påförs i flytande form (t ex färg) räknas dock inte som beklädnad.

Boasering
Invändig vägg- eller takbeklädnad av trä.

Blånad
Blåaktig missfärgning av virke (särskilt furu) som kan orsakas av ett 50-tal olika svamparter. 
Blånad, liksom mögel, angriper inte vedcellerna och sänker därmed inte träets hållfasthet.

Jordabalken
1 kap. Fastighet och dess gränser
1 § Fast egendom är jord. Denna är indelad i fastigheter. Om fastighetsbildning finns särskilda bestämmelser.
   Sämjedelning är utan verkan. (Första avdelningen; Rättsförhållanden rörande fast egendom)

Fanér/Faner
Tunn skiva av trä. Ingår i plywood och lamellträ, men kan även användas som ytskikt i estetiskt eller förstärkande syfte.

Blymönja
Linoljefärg med blymönja (blyoxid) som pigment. Äldsta och fortfarande vanligaste 
rostskyddsfärgen trots dess långa torktid.

Chamottering
Anbringande av chamotte (bränd och vanligen krossad eldfast lera) eller kross av annat bränt 
material på ytan av t ex vått råtegel.

Expropriation
Ägande-, nyttjande- eller servitutsrätt till fastighet som tvångsvis tas i anspråk för att tillgodose ett allmänt intresse. Kan utnyttjas av 
statliga och kommunala myndigheter, men förutsätter tillstånd från regeringen. Ersättningen kallas löseskilling och skall motsvara marknadsvärdet.

Estetisk
”som står i överensstämmelse med estetikens fordringar; estetiskt tilltalande, behagfull, smakfull, skön.”

Genomslag
Missfärgning beroende på att ett ämne i material  trängt upp till ytan (t ex kåda i trä).

Glespanel
Brädor fastsatta med mellanrum. Används t ex 
som blindbotten i ett träbjälklag

Glasfiberväv
Bildar underlag för målning och skall enligt 
fabrikörerna ge en tilltalande yta. Fördelar 
spänningarna jämnare i färgskiktet och minskar 
därmed risken för sprickbildning.

Gipsskiva
Består av en skiva av gips försedd med pappskikt på båda sidorna. Är klassat som 
obrännbart material, men är känsligt för 
långvarig exponering vid temperaturer över 
45&degree;C, eftersom kristallvattnet då börjar avgå, 
vilket leder till sämre hållfasthet. Vanligaste 
användningsområdet är invändig beklädnad av 
tak- och väggytor. Perforerade eller slitsade 
skivor av mindre format kan användas som 
akustikplattor.

Bleck
Skyddande beslag av plan plåt. 
Droppbleck. Plåtbeslag som avleder vatten-
dropp från en vertikal yta, t ex ovanför ett 
fönster (sk droppnäsa).

Blindbotten
Bär isoleringen i ett 
bjälklag och ger även ett 
visst genomtrampningsskydd vid byggnadsskedet. Kan vara t ex en 
glespanel eller något skivmaterial. Kallas även trossbotten.

Fallande mått

Resvirke

Hjärtvägg
Invändigt bärande vägg som löper i husets 
längsriktning.

Homeja
Fasaddekoration i form av en takkupa, i 
allmänhet placerad över huvudentrén och 
förankrad i takfoten.

Husbock
Skalbagge som angriper tall- och granvirke och 
vars larver med tiden helt perforerar virket. 
Bekämpas genom impregnering alternativt 
rökning med giftgas.

Hermeneutik: 
(Tolkningslära) Tolkning bygger på ett slags förförståelse av det man studerar. Man måste förstå en viss kultur 
och religion för att verkligen förstå en viss bok man läser. Man måste leva sig in i en persons 
livssituation och upplevelsevärld för att förstå hans beteende. Det krävs en förkunskap hur en 
viss sak förhåller sig för att kunna tolka den riktigt. En berättelse som skrivs i ett visst 
sammanhang, under en viss epok, inom en viss kultur tolkas olika av olika läsare beroende på 
deras förförståelse, dvs kunskap om författarens liv, känslor, epok, kultur osv, men även 
läsarens egna erfarenheter påverkar tolkningen. Varje individ tolkar alltså saker på sitt sätt 
utifrån egna kunskaper och erfarenheter.

Isolering
För värmeisolering är det mest lämpligt med slutna porer, för ljudisolering öppna.  Cellplast.
Styrencellplasten är vit- eller blåfärgad. Den har god kemisk beständighet men är känslig för 
vissa lösningsmedel. Är inte speciellt lämplig ur brandsynpunkt då den smälter och brinner. 
(Kan dock göras självslocknande.) Extruderad cellplast har slutna celler,  expanderad cellplast öppna. Har så låg ånggenomsläpplighet att den kan 
användas som ångspärr.
	- Mineralull.
	Obrännbart. God ljudabsorberande förmåga. 
	Beständigt mot organiska angrepp. Kliar! Stenull. Brunaktig. (T ex Rockwool)
	- Glasull. 
	Klargul. (T ex Gullfiber)
	- Träull.
	Träullen blandas med cement och pressas i formar tills plattan hårdnat. Brännbar. Lösull.
	Isolering i lös form som i allmänhet sprutas in, på t ex ett takbjälklag.

Iterativ
Att iterera innebär att gå tillbaka och göra om samma sak gång på gång.
Iterativ utveckling kan illustreras med en spiral där man upprepar
processen att identifiera, planera, genomföra och granska/utvärdera.

Krympning
Deformation pga uttorkning eller temperaturändring.

Krypgrund
Grundkonstruktion som under bottenbjälklaget 
har ett ventilerat utrymme (minst 0,4  m i fri 
höjd) som är åtkomligt för inspektion. Vid inneluftsventilering (dvs inneluften får passera 
kryputrymmet innan det ventileras ut vilket gör 
att det blir ett varmt utrymme) fås varmare golv, fuktsäkrare byggnad, mindre grundläggningsdjup och naturligtvis större uppvärmningskostnad. Oberoende av krypgrundstyp är det fördelaktigt att skapa ett undertryck i grunden 
då det hindrar unken lukt att tränga upp i huset. 
Kallas ofta för torpargrund.

Krypning
Den deformation tillkommer då en last får verka 
under lång tid. Deformationen försvinner inte då 
lasten avlägsnats.

Hussvamp
Svamp som angriper virke i fuktiga hus och 
förorsakar röta.

Lamellträ
En inre kärna av träribbor som på två 
motstående sidor klätts med ett eller flera 
fanérskikt.

Laminat
Formvara uppbyggd av flera skikt av likvärdig 
tjocklek. T ex perstorpsplatta.

Limträ
Material som består av flera hoplimmade 
lameller med fibrerna orienterade i elementets 
längdriktning.

Linoleumgolv
Tillverkas genom att en massa, bestående av 
linolja med tillsats av olika fyllnadsmedel och 
pigment, valsas fast på en juteväv. Vid valsningen kan olika mönster erhållas.

Mögel
Risk för mögelskador på trä och andra organiska 
material i en byggnad ökar markant då RF 
överstiger 80%. Skadorna ger ofta upphov till besvärande lukt, missfärgning och allergier hos 
de som vistas i de mögelskadade lokalerna. 
Dessutom ökar risken för angrepp av röta. 
Mögel försämrar dock inte träets hållfasthet.

Masonit
Varumärke för en typ av hård träfiberskiva.

Miljonprogrammet
Ett bostadsbyggnadsprogram, beslutat av 
riksdagen, som innebar att drygt en miljon 
lägenheter, i småhus och flerbostadshus, 
färdigställdes under perioden 1965 - 1974.

Panel
Brädfodring (dvs inklädnad med brädor) av 
väggar eller tak.

Permeabilitet
Materials genomsläpplighet för gaser/vätskor 
pga skillnader i totaltryck.

Plywood
Kallas även kryssfanér och består således av ett 
antal korsade och hoplimmade fanér (av 
vanligen furu eller gran). Skivor av plywood 
används ofta vid betongformning.

Planinstitut
Komplex av rättsregler som reglerar en fysisk 
plans tillkomst, innehåll, rättsverkan och 
användning. T ex detaljplan.

Planka
Virke med minsta tjocklek om 45 mm samt minsta bredd om 140 mm.

Purra
Att slå ner en spik, bult eller dylikt i trä så att huvudet kommer under ytan.

Planmonopolet
Kommunens exklusiva rätt att bestämma hur och var bebyggelse får ske. (Markägaren bestämmer i allmänhet när det ska ske.)

Regel
Trävirke med tjockleken 34-63 mm och 
bredden 70-125 mm alternativt plåtreglar 
tillverkade av tunn stålplåt och bockade till ett u-format tvärsnitt.

Regelvägg
Består av syll, stående reglar och hammarband 
samt beklädnad av brädor, skivor eller dylikt.

Revetering
Beklädnad med puts på väggar av trä. Vanligt vid 
1800-talets mitt. För att putsen skall fästa kan 
man exempelvis använda på trästommen fastspikade ståltrådsnät med invävda vasstrån 
eller sk reveteringstegel. Reveterade innerväggar 
brukar kallas kloasongväggar.

Röta
Nedbrytning av trä orsakad av svamp eller annan 
mikroorganism.
	Brunröta.
	Bryter ned framför allt cellulosa.
	Vitröta.
	Bryter ned framför allt lignin (vedämne).
Tur. För sk skåningar kan röta även betyda jätteflax.

Råspont
Spontat virke med den bättre flatsidan sågad 
och den andra grovhyvlad. Användes förr ofta 
som inklädnad av tak och väggar.

Spont
Vertikal stödkonstruktion som vid 
schaktning skall ta upp jordtryck eller hindra 
vattengenomträngning.
 Virke försett med fjäder och not (för 
fogning). Kan även förekomma på 
metallprofiler.

Spröjs
List som indelar glasruta utan att vara 
fönsterluftsuppdelande.

Spånskiva
Framställs av träspån blandat med syntetharts-
lim. Kan skiktas så att skiktet närmast ytan blir 
uppbyggt av finare spån och mer limämnen, 
vilket gör att man får en hårdare och jämnare 
yta. Stor krypbenägenhet.

Schellackering
Behandling av kvistar, feta och kådiga ställen på 
trä, tjärfläckar mm med scellacklösning för att 
förhindra genomslag.

Syll
Virkesdel som utgör upplag för bärande vägg 
eller bjälklag.

Takfall
Taklutning.

Taklag
Bärande konstruktion i yttertak. 
Vanligen system av takstolar. 
Även kallat takröste.

Taklagsfest
Tradition från den tid då man 
byggde hus med grannarnas 
hjälp. Som tack för hjälpen hölls 
en fest när takstolarna rests.

Taksprång
Den del av yttertaket som 
skjuter ut utanför ytterväggen. 
Även kallat takskägg och takfot.

Takstol
Bärverket till sluttande tak. Kan 
bestå av stolpverk, bjälkar, 
fackverk eller bågar.Svensk takstol. Möjliggör 
inredning av vind.

Träullsskiva
Skiva bestående av träull och bindemedel 
(vanligen cement). Värme- och ljudisolerande 
beklädnad för väggar och tak.

Ångspärr
Materialskikt avsett att försvåra transport av ånga 
orsakad av diffusion eller konvektion. Placeras 
på den varma sidan av isoleringen. Kan bestå av 
en plastfolie (vanligast), luftspaltbildande 
plastskiva, byggpapp, asfaltstrykning etc.